Miladin Kovačević, Savezni zavod za statistiku >
Višak, manjak, saldo
Da li je Srbija zemlja sa najpunoletnijim stanovništvom
![](/g/images/323811_MDF94538.jpg)
Za uspeh drugog kruga predsedničkih izbora u Srbiji nedostajalo je da na izbore izađe 4,5 odsto od ukupnog broja upisanih u birački spisak. Kako se u biračkim spiskovima nalazi oko 6,5 miliona birača, to znači da je manjkalo oko 300.000 glasova. Neposredno posle saopštavanja prvih rezultata bilo je onih koji su dovodili u pitanje regularnost biračkih spiskova i navodili da razloge neuspeha predsedničkih izbora treba tražiti u činjenici da je izborno biračko telo Srbije mnogo manje nego što birački spiskovi pokazuju, i to za čitavih pola miliona. Ovakve prigovore dala je već Demokratska stranka Srbije, a Srpska dijaspora za Severnu Rajnu Vestfaliju najavila je tužbu protiv Republičke izborne komisije zbog navodne neregularnosti biračkih spiskova, u kojima, po njihovom mišljenju, ima više od 500.000 ljudi koji borave u inostranstvu, a kojima po sadašnjem izbornom zakonu nije dozvoljeno da glasaju putem pisma ili u diplomatsko-konzularnim predstavništvima.
Do cifre od pola miliona "viška" registrovanih glasača došlo se upoređenjivanjem biračkih spiskova s rezultatima poslednjeg popisa stanovništva. Naime, kada se biračko telo u Srbiji, koje po biračkim spiskovima iznosi oko 6,5 miliona, uporedi s prvim rezultatima popisa stanovništva održanog aprila ove godine, po kojima u Srbiji živi 7.479.437 stanovnika, ispada da punoletni građani u Srbiji čine 86,6 odsto, po čemu bi ona bila država sa najstarijom populacijom na svetu. Međutim, zvanične procene su da punoletno stanovništvo čini 80 odsto od ukupno popisanog broja, odnosno da u Srbiji ima šest miliona građana s pravom glasa. Dakle, broj građana prisutnih na biračkim spiskovima je za oko 500.000 veći od broja punoletnih građana dobijenog na osnovu popisa stanovništva. Kako famoznih 4,5 odsto glasova koji nedostaju da bi broj izašlih bio veći od polovine upisanih iznosi 300.000 glasača, na osnovu prethodne matematike moglo bi se zaključiti da je u drugom krugu predsedničkih izbora izašlo 200.000 glasača više od realne polovine biračkog tela u Srbiji, a da izbori nisu uspeli samo zbog "naduvanih" biračkih spiskova.
Međutim, nije baš tako. Miladin Kovačević iz Saveznog zavoda za statistiku u razgovoru za "Vreme" skreće pažnju da ovako izvedeno poređenje nije konzistentno jer nije uzeto u obzir šta je sve obuhvaćeno prvim rezultatima popisa. Naime, rezultati popisa ne obuhvataju Kosovo i Metohiju niti privremeno raseljena lica sa Kosova i Metohije koja su u vreme popisa živela na teritoriji Srbije. S druge strane, na kosovskim biračkim spiskovima nalazi se registrovano oko 160.000 glasača raspoređenih na oko 290 biračkih mesta, a broj raseljenih lica, koji iz metodoloških razloga nisu uključeni u prve rezultate popisa, iznosi oko 170.000, od čega je 80 odsto tj. 136.000 punoletnih uključeno u birački spisak. Osim toga, popis računa i sa tzv. greškom neobuhvata u koju ulazi broj onih koji iz nekog razloga nisu popisani i koja se procenjuje na oko jedan do jedan i po odsto tj. 100.000-110.000 stanovnika, ili osamdesetak hiljada birača.
Kada se ovi brojevi saberu, dobija se broj od oko 376.000 potencijalnih birača koji nisu obuhvaćeni popisom, čime se broj spornih 500.000 "viška" glasača na biračkim spiskovima smanjuje na oko 124.000. U svakom slučaju, Miladin Kovačević smatra da ovaj broj, računajući sve moguće greške, sigurno ne prelazi 150.000. Pri tom, u ovaj broj sasvim sigurno ulazi i izvestan deo glasača u inostranstvu koji se nalaze na biračkim spiskovima. Inače, broj naših državljana koji se vode kao lica na privremenom radu i boravku u inostranstvu se po natpolovičnoj proceni – kojom se statistički obuhvata bar polovina stvarnog broja – kreće oko 400.000. Međutim, oni nisu uključeni u biračke spiskove niti su obuhvaćeni popisom.
Dakle, upoređujući statističke podatke dobijene popisom stanovništva sa biračkim spiskovima, zaključak je da, bez obzira na očigledne manjkavosti kada su birački spiskovi u pitanju, u ovom slučaju u njima ne treba tražiti razloge za neuspeh drugog kruga predsedničkih izbora.
![]() | ![]() |
![]() |
|||
![]() | |||||
|
![](/g/img_h.gif)
IZ ISTOG BROJA
-
Dejan Anastasijević - novinar svedok >
Haški dnevnik
Dejan Anastasijević -
Predsednički izbori 2002 >
Evropski zakon za srpska posla
Milan Milošević -
Neispunjeno obećanje >
Tuča među pobednicima
Dragica Petrović, Milica Ležajić, Maja Stojanović -
Crna Gora >
Izbori uoči izbora
Vera Didanović -
Tranzicija Univerziteta >
Profesori na popravnom
Slobodan Georgijev -
Intervju - Boško Kostić, predsednik IO Rajfajzen banke >
Internetom do kredita
Miša Brkić -
Mediji >
Urednik Čačka i okoline
T. Skrozza