![](/g/images/1079508_VN%20Nobel%20Medicina.jpg)
Interval >
Nobelove nagrade za 2012. godinu
Medicina
Japanac Šinja Jamanaka i Britanac Džon B. Gurdon dobitnici su Nobelove nagrade za svoj pionirski rad na matičnim ćelijama. Jamanaka je profesor na Univerzitetu u Kjotu, u Japanu, dok Gurdon trenutno radi na Gurdon institutu u Kembridžu. Oni su nagradu osvojili za istraživanja procesa u ćelijskom jedru kojim se zrelim ćelijama šalje instrukcija da stvaraju mlade matične ćelije. Te matične ćelije se potom mogu koristiti za formiranje, odnosno reparaciju tkiva bilo kog tipa. Lečenje zahvaljujući matičnim ćelijama već godinama se sprovodi u velikom broju zdravstvenih ustanova u svetu, a u manjoj meri se uspešno sprovodi i u Srbiji.
Fizika
Nobelova nagrada za fiziku dodeljena je Francuzu Seržu Arošu i Amerikancu Dejvidu Vajnlendu istraživačima-pionirima na polju kvantne optike. Kako je saopštila Švedska kraljevska akademija za nauku, nagrade su dodeljene za njihove radove iz oblasti kvantne fizike, za "eksperimentalne, pionirske metode koje omogućavaju merenje i manipulaciju individualnih kvantnih sistema". Dodaje se da su njihove metode stvorile uslove da se na ovom polju istraživanja načine prvi koraci ka izradi novog tipa superbrzog kompjutera koji bi se bazirao na kvantnoj fizici. Njihove metode, kako je saopšteno, ujedno su vodile ka konstrukciji ekstremno preciznog sata, koji bi mogao postati buduća osnova za novi standard vremena sa stotinama puta većom preciznošću nego što ga ima današnji cezijumski atomski sat.
Hemija
![](/g/images/1079508_VN%20Nobel%20Hemija.jpg)
Amerikanci Robert Lefkovic i Brajan Kobilka dobitnici su Nobelove nagrade za proučavanje proteina koji omogućavaju ćelijama tela da odgovore na signale spolja. To priznanje dobili su za zajednički rad "G protein spregnuti receptori". Naime, na našim očima, nosu, ustima imamo senzore za svetlost, ukus i miris. U čitavom našem telu najrazličitije ćelije imaju slične senzore za hormone i druge supstance koje šalju najrazličitije signale – adrenalin, serotonin, histamin, dopamin. Osnovni mehanizam za čitanje ovakvih "dešavanja" su G-protein spregnuti receptori čije su postojanje otkrila dva nagrađena istraživača. Ove senzore na površini ćelije Lefkovic i Kobilka uspeli su da mapiraju i objasne kako rade. U "porodici" G-protein receptora su oni za adrenalin, dopamin, serotonin, svetlost, ukus i miris. Od njih zavise brojni psihološki procesi u organizmu, a gotovo polovina lekova kroz njih deluje, između ostalog i beta blokatori, antihistamini i različiti lekovi koji se koriste u psihijatriji.
Književnost
Kineski pisac Mo Jan dobitnik je ovogodišnje Nobelove nagrade za književnost. On je, kako je navedeno u obrazloženju, magičnim realizmom uspeo da spoji narodne priče, istoriju i vreme u kome živimo. Mo Jan piše o kineskom društvu u 20. veku i jedan je od vodećih autora te zemlje. Napisao je 11 romana i oko stotinu kratkih priča u kojima preispituje tradicionalne vrednosti Kine, bavi se porodičnim odnosima i problemima identiteta.
![](/g/images/1079508_VN%20Nobel%20Mir.jpg)
Mir
Za dugogodišnju ulogu ujedinjavanja i širenja stabilnosti na Starom kontinentu, ovogodišnji laureat Nobelove nagrade za mir je Evropska unija, saopštili su iz Nobelovog komiteta. Oni su čestitali Evropskoj uniji na obnovi i izgradnji porušene infrastrukture nakon Drugog svetskog rata i njenoj ulozi u širenju stabilnosti na bivše komunističke zemlje posle pada Berlinskog zida 1989. godine.
Ekonomija
Dobitnici ovogodišnje Nobelove nagrade za ekonomiju su Amerikanci Alvin Rot (1951), profesor na univerzitetu Harvard u Bostonu i Lojd Šepli (1923), profesor emeritus na Kalifornijskom univerzitetu u Los Anđelesu. Nagradu su dobili za rešavanje jednog od centralnih problema u ekonomiji – kako povezati različite aktere na najbolji mogući način: kako, na primer, studente povezati sa školama u odnosu na ponudu i potražnju ili donatore organa sa pacijentima kojima su potrebni.
![]() | ![]() |
![]() |
|||
![]() | |||||
|
![](/g/img_h.gif)
POVEZANI ČLANCI
Vreme nauke >
Četrdeset tri
S. B.100 godina kosmičkog zračenja >
Vreli pljusak iz svemira
Marija Vidić i Slobodan BubnjevićPopularna fizika >
CERN u Srbiji
M. V.
![](/g/img_h.gif)
IZ ISTOG BROJA
-
Vreme nauke >
Četrdeset tri
S. B. -
100 godina kosmičkog zračenja >
Vreli pljusak iz svemira
Marija Vidić i Slobodan Bubnjević -
Izložba »Razotkrivanje tela« >
Jezivo i veličanstveno
Jasmina Lazić -
Popularna fizika >
CERN u Srbiji
M. V.