Bugarska >
Pusni malko srubsko
Kao što je poznato, bugarski socijalizam je bio mnogo tvrđi od jugoslovenske verzije, pa je slušanje "zapadne" pop-muzike na javnim mestima i radio stanicama bilo moguće tek od kraja sedamdesetih. Ipak, osamdesetih je država promovisala bugarsku verziju pop, pa čak i rok muzike, ali smatrali smo ih previše mekim i ne naročito autentičnim. Folk muzika koja se čula na radiju i televiziji takođe je bila neautentična. Tradicija gradskog folklora, ono što u Srbiji zovete starogradska muzika, uništena je još pedesetih, kao previše buržoaska. U tim uslovima, jugoslovenski folk pevači, poput Brene i drugih, dobro su došli da oslobode suspregnute strasti i da razvesele narod na okupljanjima poput svadbi, rođendana, maturskih večeri, ispraćaja u vojsku. Najpopularnija je svakako bila Brena, ali takođe i Vesna Zmijanac, Boban Zdravković i Šaban Šaulić. I sve to je imalo ime – "surbsko". Kad bi žurka bila na vrhuncu, neko bi rekao: "Pusni malko srubsko" i tada bi počela prava zabava. "Surbsko" se čulo sa svih strana tokom kasnih osamdesetih i početkom devedesetih – u restoranima, javnom prevozu. Kasete su donosili uglavnom ljudi koji su putovali u Jugoslaviju i vozači kamiona. Ta profesija smatrana je privilegovanom – putovali su u inostranstvo i bili plaćani u američkim dolarima. Takođe, veoma su bili popularni bugarski prepevi grčkih i jugoslovenskih pesama. Najpoznatiji primer je bugarska verzija Tozovčeve pesme Ti si me čekala, koju je na bugarskom snimio Mustafa Čaušev ili Cecina Kukavica, u izvođenju Neline i sa nazivom Kukuvica.
![](/g/images/1024926_52-nota%20srbija.jpg)
Zahvaljujući tome, polovina Bugara razume srpski, pošto su tako mnogo slušali o "volim te, laži me, sanjam te" itd. Naravno, čuven je Brenin koncert u Sofiji kada je na stadion "Levski" sletela helikopterom. Prvom bugarskom turbo folk (ovde tu muziku zovemo čalga) pesmom smatra se Kamanite padav, koju je 1988. snimio Andon Subev. Godine 1990. pojavila se Toni Dačeva, kojoj je očigledan uzor bila Brena. Taj period se sada naziva retro-čalga, a u poslednje vreme se često organizuju nostalgične žurke na kojima se pušta samo ova muzika. I dan-danas bugarski pevači kopiraju način pevanja kakav imaju Brena i drugi pevači. Nisam muzički ekspert, ali bugarski i srpski imaju drugačiji izgovor. Međutim, kada pevači u Bugarskoj danas pevaju čalgu, oni pevaju tako da im je čak i izgovor nekih bugarskih reči kao da su iz Srbije.
Početkom devedesetih osnovana je diskografska kuća koja se specijalizovala za bugarsku čalgu i promovisala je sa značajnim novčanim ulaganjima u izvođače, PR, medije i distribuciju. Tekstovi su u početku bili uglavnom o ljubavi i slomljenim srcima, ali već negde 1992. preorijentisali su se na "društvenu stvarnost" – novac, biznis, traženje bogatog dečka sa skupim kolima i sl. U poslednje vreme popularna je nešto umerenija verzija čalge, koju zovu pop-folk, sa više elemenata pop-muzike i sa mnogo više novca uloženog u spotove, koji su vrlo profesionalno urađeni. Ali, čini mi se da to više nema nikakve veze sa Jugoslavijom. Naravno, postoji nevidljiva mreža razmene koja se odvija među Romima. Nedavno me je u Beograd povezla porodica srpskih Roma čija je ćerka bila luda za bugarsko-romskim pevačem Azizom. Tako da izgleda da uticaja ima i u drugom pravcu.
![]() | ![]() |
![]() |
|||
![]() | |||||
|
![](/g/img_h.gif)
POVEZANI ČLANCI
Tribina >
»Put za istok«
Popkulturna arheologija >
Put za istok
Jovana GligorijevićJugoslovenska popularna muzika i Istočni blok >
Na drugoj strani
Đorđe MatićMomčilo Bajagić Bajaga >
Jugoslovenski voz
Momčilo Bajagić BajagaVlada Divljan >
Često te viđam s Poljacima
Vlada Divljan
![](/g/img_h.gif)
IZ ISTOG BROJA
-
Intervju – Srbijanka Turajlić, profesor >
Ne dam im glas za nastavak korupcije
Slobodan Kostić -
Jugoslovenska popularna muzika i Istočni blok >
Na drugoj strani
Đorđe Matić -
Promocija carskog akademika Jovana I Deretića >
Tesla za istoriju, tačno u podne
Dragan Todorović -
Intervju – Čedo Prodanović, advokat >
Na Sanaderu će sve početi i završiti
Tatjana Tagirov -
Popkulturna arheologija >
Put za istok
Jovana Gligorijević -
Evropa podeljena – srpska kandidatura odložena >
Zelena trava marta 2012.
Milan Milošević -
Momčilo Bajagić Bajaga >
Jugoslovenski voz
Momčilo Bajagić Bajaga -
Istraživanje >
Evropa iz ugla vernika
Jelena Jorgačević -
Vlada Divljan >
Često te viđam s Poljacima
Vlada Divljan -
Inovacije u Srbiji >
Izum po glavi stanovnika
Slobodan Bubnjević -
Javno-privatno partnerstvo i koncesije >
Zakon i njegove zadrške
Dimitrije Boarov -
Mediji na internetu >
Vesti od sutra
Marija Vidić -
Novi grad na Novom Beogradu >
Povratak bezbrižnom detinjstvu
Radmilo Marković